Strategisk mål 4
Strand er Rogalands mest bosteds- og næringsattraktive kommune
![Huset mitt» tegning av Tuva, Jørpeland barnehage - Klikk for stort bilde](/handlers/bv.ashx/i1e4703e9-ab6c-4648-93d2-c064a47d583b/w1200/q1835/kcec61e0e589c/strategisk-mal-3-4.png)
Attraktivitet er det som kan påvirkes lokalt eller som er unikt ved det enkelte stedet, og som påvirker flyttestrømmen til eller fra. Attraktive steder er de stedene som oppnår sterkere vekst enn forventet ut i fra strukturelle forhold.
Bostedsattraktivitet skapes gjennom kvaliteter som øker innflytting og reduserer utflytting, mens næringsattraktivitet blant annet oppnås gjennom rammebetingelser som skaper vekst i antall arbeidsplasser.
Attraktivitet skaper vekst som gir et økonomisk handlingsrom, men krever kontinuerlig arbeid. Ingen kan gjøre alt alene, men alle kan gjøre litt. Sammen møter vi fremtidens utfordringer og muligheter i Strandasamfunnet, hvor økt medvirkning og samskaping ligger til grunn for tjeneste- og samfunnsutviklingen. En attraktiv kommune ivaretar alle innbyggere og fremmer god folkehelse. Målet er konsentrert rundt fokusområdene attraktivitet, samskaping, helse i alt vi gjør og bærekraftig økonomi.
Hvor er vi?
Telemarksforskings attraktivitetsanalyse viser at Strand har hatt en positiv næringsattraktivitet og en negativ bostedsattraktivitet i perioden 2005-2011, jfr. figuren nedenfor. I perioden 2012 2017 er det motsatt. Ideelt ønsker vi en situasjon hvor vi er attraktive både som bosted og for næringsvirksomhet.
![Diagram over næringsattraktivitet, bostedsattraktivitet og samlet attraktivitet i Strand - Klikk for stort bilde](/handlers/bv.ashx/i7ea2be4e-5598-423b-97d3-353b5f79e0c1/w1200/q1836/k1ce61ac8eec0/strategisk-mal-4-1.png)
Mens kommunens bostedsattraktivitet de siste ti år har vært bra (nr 82 av 422 kommuner), er næringsattraktiviteten forholdsvis lav (plass 253). Dette blir også gjenspeilet i rangeringen innad i Rogaland – 13. plass for bosted og 22. plass for næring. Strand er likevel en av kommunene i Norge med høyest etableringsfrekvens i 2017). Vi utfordres av større usikkerhet knyttet til befolkningsutvikling både som følge av nasjonale og regionale trekk. Oljekonjunkturen, redusert innvandring og eldrebølgen er viktige faktorer. I tillegg gir Ryfast økte muligheter samtidig som sårbarheten i forhold til utflytting øker.
Hvor vil vi?
Fire kategorier av attraktivitets faktorer:
- Areal og bygninger
Tilrettelegge attraktive arealer for boliger, næringsvirksomhet, handel. Stimulere til bygging av boliger og attraktive næringsbygg. - Næringshager
Skape nye attraksjoner, tilbud, forbedre kommunal service, bedre tjenester til næringslivet, aktiviteter og kultur, kafeer og møteplasser, liv i sentrum, … - Ameniteter
Skape nye attraksjoner, tilbud, forbedre kommunal service, bedre tjenester til næringslivet, aktiviteter og kultur, kafeer og møteplasser, liv i sentrum, … - Omdømme
Skape et positivt bilde av stedet, bli vurdert som et sted å flytte til, et sted å besøke, et sted å etablere bedrift. - Stedlig kultur og identitet
Lokal identitet, samarbeidsånd, optimisme, risikovilje, investeringslyst, interesse for å være med å utvikle stedet
Ønsket befolkningsvekst for planperioden kommer ikke av seg selv, men forutsetter kontinuerlig arbeid fra alle aktører i samfunnet; kommuneorganisasjonen, folkevalgte, innbyggere, frivillige og næringslivet. Attraktivitet skapes gjennom faktorene vist i figuren til venstre. Gjennom konkrete prosjekter som skiller oss fra andre kommuner, skaper vi x-faktorer som gjør oss attraktive. Disse må videreutvikles og stadig fornyes. Det er nødvendig å jobbe med alle faktorene for å ha en positiv attraktivitet for næring og som bosted. Det som er attraktivt for boende er også attraktivt for besøkende.
Det er viktig at vi jobber sammen, har tillit til hverandre og drar i samme retning. Aktørenes rolle i samfunnsutviklingen må synliggjøres. Vi ønsker innbyggere og brukere som aktivt deltar i utviklingen av eget lokalsamfunn. Det å engasjere seg skal ha en verdi i seg selv. Involvering skaper engasjement, tilhørighet og eierskap, avdekker behov og bidrar til å utvikle mer treffsikre løsninger. Kommunen vil i langt større grad innta rollen som fasilitator, mens innbyggerne selv får mulighet til eksempelvis å utforme og vedlikeholde sine nærområder.
![Tegning av Ella 5 år, Fjordsyn barnehage - Klikk for stort bilde](/handlers/bv.ashx/i21c1406d-050c-4969-87c8-9d0a1dc42390/w1200/q1837/k3294dd64c2ee/strategisk-mal-4-3.png)
Steds- og næringsutvikling er sentralt for å videreutvikle Strand som en attraktiv kommune å bo i, arbeide i og besøke. Jørpeland by og Tau tettsted utvikles med utgangspunkt i hvert steds særegenhet. Kulturhistorien er viktig for å skape identitet og stolthet for innbyggerne og for å utvikle reiselivet. Jørpeland er kommunesenteret og utvikles til en småby med urbane mønster og tilbud. Det innebærer et levende sentrum med plass til alle og mer enn bare handel som aktivitet. Samtidig ivaretar vi potensialet i kommunestørrelsen hvor mange kjenner mange og sentrum fungerer som et samlingspunkt. Resultatet av og føringene gitt i Strand2050 er viktig i dette arbeidet.
Strand videreutvikler sine fortrinn ved å tilby
boområder som passer ulike behov, med nærhet til naturen hvor både det grønne og det blå inngår. Vi skal fortette i og nær Jørpeland og Tau, inkludert langs kollektivaksen R13. For å tilby et variert botilbud, tar vi hele kommunen i bruk. På denne måten vil kulturlandskapet og bostedene i tettstedene og grender bli tatt vare på og vedlikeholdt. Et viktig element for å redusere effektene av eldrebølgen er å være attraktiv for småbarnsfamilier og unge i etablererfasen.
![Å leke med mamma på lekeplassen» tegning av Eirill, Rødlandsmyrå barnehage - Klikk for stort bilde](/handlers/bv.ashx/ifac04855-a719-473d-b541-055d8056a28f/w1200/q1838/kf189cb8dda5e/strategisk-mal-4-4.png)
Utvikling av lokale arbeidsplasser er viktig for å være attraktiv som bosted. Det forutsetter gode rammebetingelser for næringslivet hvor tilgang på areal er sentralt. Nye arbeidsplasser skapes som følge av vekst i eksisterende næringsliv og nyetableringer. Sentrale næringer er turisme, marin, industri, teknologi og jordbruk.
Vi forventer fortsatt vekst i besøkende til Preikestolen og Lysefjorden. I stedet for at de besøkende i stor grad er på gjennomfart, ønsker vi at flere blir lengre i Strand. Det forutsetter bedre overnattingskapasitet og flere og/eller bedre tilrettelegging av aktiviteter for besøkende. Fortrinnsvis må dette også komme innbyggerne til gode.
Hvordan kommer vi dit?
- Vi utvikler levende sentrum på Jørpeland og Tau med gode inne- og uterom hvor vi kan møtes på tvers av funksjonsnivå, etnisk og kulturell bakgrunn og ta vare på hverandre *
- Vi skaper og videreutvikler gode og varierte tilbud innen kultur, idrett og friluftsliv på arenaer som innbyr til deltakelse og tilhørighet for alle
- Vi tar vare på og utvikler kulturhistorien *
- Vi legger til rette for interessante og varierte boliger med særegne bomiljø med tilknytning til natur og sjø *
- Vi legger til rette for økt overnattingskapasitet og aktivitet for besøkende*
- I samarbeid med Stiftelsen Preikestolen vil vi legge til rette for nødvendig regulering av trafikken opp til Preikestolen fjellstue for å sikre en bærekraftig og sikker adkomst til området*
- Vi videreutvikler Strand kommune som en attraktiv arbeidsplass
- Sammen med næringslivet og utdanninginstitusjoner legger vi forholdene til rette for et innovativt og fremtidsrettet nærings- og arbeidsliv
- Vi legger til rette for vekst av eksisterende næringsliv og nyetableringer *
- Vi utvikler nye og videreutvikler eksisterende samarbeidsarenaer mellom aktørene i samfunnet for å skape tillit og en felles forståelse for ønsket samfunnsutvikling *
- Vi utvikler en kultur for nytenkning og viser gjennomføringskraft
- Brukerens behov er i sentrum *
- Vi avklarer rammebetingelsene forut for medvirknings- og samskapingsprosesser